OSNOVNA ŠKOLA / MJESTO	ŠK. GOD.	2020./2021.
PREDMET	Fizika	RAZRED	OSMI
UČITELJ/UČITELJICA	DATUM
PRIJEDLOG SCENARIJA ZA IZVOĐENJE NASTAVE FIZIKE
BROJ NASTAVNIH SATI	2
DOMENA	B- MEĐUDJELOVANJE; D - ENERGIJA
Mjerimo električnu struju
OČEKIVANI ISHODI I NJIHOVO VREDNOVANJE
ODGOJNO - OBRAZOVNI ISHODI	B.8.1. Povezuje razdvajanja električnog naboja s električnom strujom i naponom. D.8.3. Analizira električnu struju i napon te primjenjuje koncepte rada i snage. B.8.10. Istražuje fizičke pojave B.8.11. Rješava fizičke probleme
RAZRADA ODGOJNO - OBRAZOVNIH ISHODA	B.8.1. Mjeri električnu struju u električnom strujnom krugu. Rješava konceptualne i numeričke zadatke D.8.3. Objašnjava grananje električne struje u paralelnom spoju Rješava konceptualne i numeričke zadatke. B. 8.10. Istražuje pojavu izvodeći učenički pokus. B.8.11. Vizualizira problemsku situaciju. Identificira ciljeve rješavanja problema. Izabire potrebne informacije i primjenjiva fizička načela. Kvalitativno zaključuje primjenjujući fizičke koncepte i zakone. Interpretira i primjenjuje različite prikaze fizičkih veličina. Primjenjuje i pretvara mjerne jedinice. Vrednuje postupak i rezultat.
POVEZANOST S DRUGIM PREDMETIMA	Informatika D. 8.1 Učinkovito se koristi dostupnim e-uslugama u području odgoja i obrazovanja. Matematika B.8.1. Računa s algebarskim izrazima u R. B.8.2. Primjenjuje razmjer. B.8.3. Rješava i primjenjuje linearnu jednadžbu. D.8.4. Odabire i preračunava odgovarajuće mjerne jedinice. Kemija A.8.1. Primjenjuje kemijsko nazivlje i simboliku za opisivanje sastava tvari. A.8.2. Povezuje građu tvari s njihovim svojstvima. Tehnička kultura A.8.1. Na kraju četvrte godine učenja i poučavanja predmeta Tehnička kultura u domeni Dizajniranje i dokumentiranje učenik crta i objašnjava sheme u elektrotehnici i elektronici. B.8.1. Na kraju četvrte godine učenja i poučavanja predmeta Tehnička kultura u domeni Tvorevine tehnike i tehnologije učenik sastavlja model strujnoga kruga iz kućne električne instalacije i opisuje svojstva električnih elemenata i elektrotehničkih materijala.
POVEZANOST S MEĐUPREDMETNIM TEMAMA	Učiti kako učiti A.3.1. Učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema. A.3.2. Učenik se koristi različitim strategijama učenja i primjenjuje ih u ostvarivanju ciljeva učenja i u rješavanju problema u svim područjima učenja uz učiteljevo povremeno praćenje. A.3.3. Kreativno mišljenje - učenik samostalno oblikuje svoje ideje i kreativno pristupa rješavanju problema. B.3.4. Učenik samovrednuje proces učenja i svoje rezultate, procjenjuje ostvareni napredak te na temelju toga planira buduće učenje. D.3.2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć. Osobni i socijalni razvoj A.3.2. Učenik upravlja osjećajima i ponašanjem. A.3.3. Učenik razvija osobne potencijale. B.3.2. Razvija komunikacijske kompetencije i uvažavajuće odnose s drugima. B.3.4. Suradnički uči i radi u timu. Uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije A.3.2. Učenik se samostalno koristi raznim uređajima i programima. A.3.1. Učenik samostalno odabire odgovarajuću digitalnu tehnologiju. Poduzetništvo A.3.1. Učenik primjenjuje inovativna i kreativna rješenja.
VREDNOVANJE ISHODA	VREDNOVANJE ZA UČENJE promatranjem pratiti i bilježiti: pažnju, interes i aktivnosti učenika (način rješavanja problema, vođenje bilježaka, rad na tekstu, samostalnost u radu, sudjelovanje u raspravi, iznošenje osobnih stavova ili stavova grupe, komunikaciju i interakciju s ostalim učenicima – poučavanje drugih, doprinos radu grupe ili para). davanjem povratnih informacija (ukazati na ono što je učenik dobro napravio, negativnu informaciju prikazati pozitivnim i jednostavnim jezikom, u obliku reflektivnih pitanja) VREDNOVANJE KAO UČENJE lista samoprocjene
VREDNOVANJE NAUČENOG frontalnim razgovorom provjeriti razinu usvojenosti navedenih obrazovnih ishoda, da li učenici: samostalno mjere električnu struju u jednostavnom strujnom krugu samostalno mjere i objašnjavaju struju u strujnom krugu sa serijski spojenim trošilima samostalno mjere i objašnjavaju struju u strujnom krugu s paralelno spojenim trošilima preračunavaju mjerne jedinice za struju, vrijeme i naboj Kroz vodič pri struji… (RB, str.35.; zadatak 11.) Na kojoj je slici… (RB str. 33.; zadatak 3.) Dopunite na slikama… (RB str. 34.; zadatak 6.)
KLJUČNI POJMOVI:
električna struja amper ampermetar grananje struje
ORGANIZACIJA NASTAVNOG PROCESA
NASTAVNE METODE	OBLICI RADA	NASTAVNA SREDSTVA I POMAGALA
učenički istraživački pokusi, rasprava, metoda rada na tekstu, crtanje, pisanje, usmeno izlaganje	frontalni, individualni, grupni,	udžbenik, RB, dodatni digitalni nastavni sadržaji, pametni ekran, učenički tablet, vodovi, baterija, žaruljice, ampermetri
LITERATURA: 1. Fizika oko nas 8, udžbenik 2. Fizika oko nas 8, radna bilježnica 3. Fizika oko nas 8, zbirka zadataka DDS
PLAN PLOČE
znak za električnu struju A (amper) – mjerna jedinica za struju	MJERIMO ELEKTRIČNU STRUJU ,	,
1.2.	1.4.	1.5.
I = 0.20 A =200 mA	I = 0.20 A = 200 mA	I = 0.18 A = 180 mA	I = 0.40 A = 400 mA I1 = 0.20 A I2 = 0.20 A
TIJEK NASTAVNOG PROCESA
Aktivnost učenika
Uvodni dio (otvaranje problema)
Raspravljaju na temelju postavljenih pitanja. kako odrediti kolika je vodena struja? kako odrediti kolika je električna struja? Iznose ideje i pretpostavke. Zaključak rasprave: Električna struja je strujanje električnih naboja vodičem tijekom nekog vremena.
Središnji dio (konstruiranje modela)
Raspravljaju odgovarajući na pitanja: prođe li u određenom vremenu presjekom vodiča više naboja, da li je struja jača ili slabija? prođe li određena količina naboja u kraćem vremenu presjekom vodiča, da li je struja jača ili slabija? Bilježe svoje pretpostavke. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Kroz raspravu donose zaključak i zapisuju ga u bilježnicu. Što više naboja i u što kraćem vremenu prođe presjekom vodiča, struja je jača. Električna struja jednaka je kvocijentu naboja i vremena. Zapisuju znak fizičke veličine, mjernu jedinicu, znak mjerne jedinice, formulu. Zadatke rješavaju u grupi. Međusobno komuniciraju unutar grupe. ZZ str. 8.; zadatak 1.2. Jedan učenik iz prozvane grupe rješava zadatak na ploči. ZZ str. 8.; zadatak 1.4. Jedan učenik iz prozvane grupe rješava zadatak na ploči. ZZ str. 8.; zadatak 1.5. Jedan učenik iz prozvane grupe rješava zadatak na ploči. Zapisuju: Struju u strujnom krugu mjerimo ampermetrom. znak za ampermetar Ampermetar u strujni krug spajamo serijski. Ukoliko je potrebno, učenici mogu za sljedeće pokuse pogledati i videozapise u DDS: Čarobni svijet pokusa. Pokus: Mjerimo struju u jednostavnom strujnom krugu Crtaju shemu jednostavnog strujnog kruga sa žaruljicom i ampermetrom.. Izvode pokus slijedeći upute nastavnika, bilježe i skiciraju opažanja. Mjere struju i izražavaju ju u A i u mA. Pokus: udžbenik, str.35. – Mijenja li se električna struja pri prolasku žaruljicom Crtaju shemu strujnog kruga sa žaruljicom i dva ampermetra. Bilježe svoje pretpostavke. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Pokus izvode u grupama. Izvode pokus slijedeći upute nastavnika, bilježe i skiciraju opažanja. Međusobno komuniciraju kako u grupi tako i unutar razreda. Odgovaraju na postavljena pitanja: jesu li struje koje mjere ampermetri različite? što možeš zaključiti o struji u jednostavnom električnom strujnom krugu? Zapisuju: Struja koja ulazi u žaruljicu jednaka je struji koja iz nje izlazi. Pokus: RB, str.31. – Struja u krugu sa serijski spojenim trošilima Učenici izvode pokus u grupama. Iznose svoje pretpostavke. Izvode pokus slijedeći upute u radnoj bilježnici, skiciraju i zapisuju opažanja u radnu bilježnicu. Razgovaraju u grupi te unutar razreda. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Odgovaraju na postavljena pitanja: jesu li struje koje mjere ampermetri različite? kako objašnjavaš rezultate mjerenja? Zapisuju: U krugu sa serijski spojenim trošilima struja je na svakome mjestu jednaka. I = konst. Pokus: RB, str.32. – Struja u krugu s paralelno spojenim trošilima Učenici izvode pokus u grupama. Iznose svoje pretpostavke. Izvode pokus slijedeći upute u radnoj bilježnici, skiciraju i zapisuju opažanja u radnu bilježnicu. Razgovaraju u grupi te unutar razreda. Prozvani učenici čitaju svoje bilješke. Raspravljaju odgovarajući na pitanja: zašto sada svi ampermetri ne mjere jednaku struju? kako objašnjavaš rezultate mjerenja? što se sa strujom događa u paralelnom spoju? nacrtaj smjer struje u svim dijelovima strujnog kruga opažaš li neku pravilnost za izmjerene podatke? Kroz raspravu donose zaključak i zapisuju ga u bilježnicu. Struja I prije grananja jednaka je zbroju struja I1 i I2 u granama strujnoga kruga s paralelno spojenim trošilima.
Završni dio (primjena modela)
Učenici samostalno rješavaju zadatak: Koliko vremena… (ZZ str. 9.; zadatak 1.12.) Nakon povratne informacije, vrše samoprocjenu usvojenosti ishoda.